PATVIRTINTA
				         				 Utenos kolegijos Akademinės tarybos
	2016 m. balandžio 6  d. 
	sprendimu Nr. AT- 13

STUDIJŲ REZULTATŲ VERTINIMO TVARKA

I. SKYRIUS
BENDROJI DALIS

1. Utenos kolegijos (toliau – Kolegija) studijų rezultatų vertinimo tvarka (toliau – Vertinimo tvarka) nustato studijų rezultatų vertinimo principus, organizavimo tvarką, studijų pasiekimų vertinime dalyvaujančių asmenų atsakomybę, jų teises ir pareigas.
2. Kolegijoje studijų rezultatai vertinami dešimtbale kriterine vertinimo sistema, vadovaujantis Lietuvos Respublikos mokslo ir studijų įstatymu (Žin., 2009, Nr. 54-2140), Lietuvos Respublikos švietimo ir mokslo ministro 2008 m. liepos 24 d. įsakymu Nr. ISAK-2194 „Dėl studijų rezultatų vertinimo sistemos patvirtinimo“ (Žin., 2008, Nr. 86-3437), Lietuvos Respublikos švietimo ir mokslo ministerijos rekomendacijomis studijų rezultatų vertinimui tobulinti (2009-02-24 Nr. SR-40-ll-66), Kolegijos statutu, Kolegijos Akademinės etikos kodeksu, Studijų nuostatais, Studijų programų aprašais, kitais Kolegijos bei Lietuvos Respublikoje galiojančiais norminiais teisės aktų reikalavimais ir šia Vertinimo tvarka.
3. Studijų rezultatų vertinimo tikslas  – įvertinti studento pasiektus rezultatus ir jų lygį bei teikti studentui grįžtamąją informaciją apie daromą pažangą, o tuo pačiu galimybė įvertinti dalyko / modulio ir (ar) programos studijų sėkmę. Vertinimas susideda iš žinių ir supratimo bei gebėjimų, nurodytų studijų dalyko / modulio programos apraše, vertinimo.
4. Šioje Vertinimo tvarkoje vartojamos sąvokos:
Dalyko / modulio studijų rezultatų pasiekimų vertinimo sistema – dalyko / modulio apraše aprašytas studijų pasiekimų vertinimas, kuris apima vertinimo kriterijus, studijų pasiekimų įrodymo informaciją, studijų pasiekimų vertinimo metodus ir formas, studijų pasiekimų vertinimo laiką, dalyko / modulio galutinio studijų pasiekimų įvertinimo kaupiamąjį balą.
Studijų programa – tam tikros krypties studijų turinio, metodų ir priemonių, studijoms pasitelkiamo akademinio ir profesinio personalo bei materialinių galimybių visuma, taip pat šios visumos aprašymas.
Studijų rezultatai – tai aiškiai apibrėžti teiginiai, ką studentas turėtų žinoti ir / ar gebėti pademonstruoti pasibaigus studijų dalykui / moduliui ar studijų procesui.
Studijų rezultatų vertinimas – studijų proceso dalis, prisidedanti prie konkrečios studijų programos tikslo įgyti atitinkamų veiklos sričių profesinių kompetencijų per dalyko / modulio ir praktikos programų realizavimą ir baigiamųjų darbų / projektų / egzaminų rengimą (-si) ar laikymą.

II. SKYRIUS
STUDIJŲ REZULTATŲ VERTINIMO PRINCIPAI
5. Kolegijoje, vertinant studentų studijų rezultatus, vadovaujamasi šiais principais:
5.1. pagrįstumo - vertinimas siejamas su studijų programos (studijų dalyko / modulio) tikslais ir turi matuoti jiems įgyvendinti skirtų studijų rezultatus;
5.2. patikimumo - gaunama vertinimo informacija ir vertinimo rezultatai turi būti objektyvūs ir nepriklausyti pasikeitus vertintojui;
5.3. aiškumo - vertinimo sistema turi būti informatyvi, suprantama vertintojams ir vertinamiesiems;
5.4. naudingumo - atliekamas vertinimas turi būti teigiamai vertinamas pačių vertinamųjų ir prisidėti prie studijų programos tikslų įgyvendinimo;
5.5. nešališkumo - vertinimo metu naudojami vertinimo metodai turi būti vienodai tinkami visiems vertinamiesiems.
6. Studijų rezultatų vertinimas susideda iš:
6.1. žinių vertinimo;
6.2. gebėjimų vertinimo;
6.3. nuostatų vertinimo.

III. SKYRIUS
DALYKO / MODULIO STUDIJŲ REZULTATŲ KAUPIAMASIS VERTINIMAS

7. Studijų rezultatų vertinimas yra studijų proceso dalis. Studijų rezultatai Kolegijoje vertinami Akademinės tarybos patvirtinta Studijų rezultatų vertinimo tvarka. Studijų pasiekimai įvertinami balais dešimtbalėje vertinimo sistemoje (priedas).
8. Dalyko / modulio studijų rezultatų vertinimas atliekamas viso semestro ir egzaminų sesijos metu. Galutinis dalyko / modulio įvertinimas yra kaupiamasis balas, kurio sudėtis apskaičiuojama pagal proporcijas, numatytas dalyko / modulio apraše.
9. Konkretaus dalyko / modulio tarpinių atsiskaitymų kiekį, jiems ir galutiniam atsiskaitymui suteikiamus svertinius koeficientus, vertinimo būdus ir kriterijus apibrėžia kiekvienas studijų programos komitetas, suderinęs su studijų programą kuruojančia katedra.
10. Tarpiniai atsiskaitymai įskaitomi, tik jei kiekvienas iš jų atitinka ne mažiau kaip minimalius teigiamo įvertinimo reikalavimus.
11. Tarpinių atsiskaitymų įvertinimai nėra apvalinami. Galutinis dalyko / modulio vertinimas paverčiamas pažymiu, taikant apvalinimo sistemą iki sveiko skaičiaus vadovaujantis matematinėmis taisyklėmis (iki 0,5 - į mažesniąją sveikąją dalį, 0,5 ir daugiau – į didesniąją sveikąją dalį).
12. Galutinio vertinimo formulė:

GV=

,

kur:	GV – galutinis vertinimas;
n – tarpinių atsiskaitymų skaičius;
ki – i-ojo atsiskaitymo svertinis koeficientas;
Xi –i-ojo tarpinio atsiskaitymo įvertinimas.
13. Kiekvieno dalyko / modulio studijos baigiamos egzaminu arba studento savarankiškai atlikto darbo (projekto) įvertinimu. 
14. Egzamino metu turi būti įvertinta ne mažiau kaip pusė studijų dalyko / modulio programoje numatytų studijų rezultatų, o įvertinimas sudaro ne mažiau 50 % galutinio vertinimo.
15. Kartojant studijų dalyko / modulio studijas kaupiamasis vertinimas turi būti atliekamas iš naujo.
16. Studijų pasiekimų vertinimo organizavimą sudaro planavimo, vertinimo atlikimo ir grįžtamojo ryšio teikimo etapai:
16.1. Studijų pasiekimų vertinimo planavimas. Dalyko / modulio studijų pasiekimų vertinimą planuoja dalyko / modulio dėstytojas, dalyko / modulio apraše pateikdamas (atnaujindamas) informaciją apie dalyko / modulio studijų pasiekimų vertinimo sistemą:
16.1.1. Dalyko / modulio programoje turi būti įrašyta žinių, gebėjimų ir nuostatų lygio apskaičiavimo formulė, nurodant kiekvienos teorinės ir praktinės dalyko / modulio dalies sudedamųjų bei savarankiškų užduočių dalių svorio (koeficientų arba procentų) įtaką galutiniam pažymiui;
16.1.2. Priklausomai nuo dalyko / modulio studijų rezultatų, galimas įvairus tarpinių atsiskaitymų už studijų pasiekimus skaičius. Kaupiamojo vertinimo sudedamosiomis dalimis vertinami tam tikri studijų dalyko / modulio programoje numatyti siektini studijų rezultatai;
16.1.3. Dalyko / modulio apraše turi būti nurodomas tarpinių ir galutinio studijų pasiekimų planuojamas vertinimo laikas (laikas gali būti nurodomas ne konkrečia data, bet atitinkamu studijų proceso laikotarpiu).
16.2. Studijų pasiekimų vertinimas. Studijų pasiekimus vertina:
16.2.1. Nuolatinį ir tarpinį dalyko / modulio studijų pasiekimų vertinimą semestro metu atlieka dalyko / modulio dėstytojas, vadovaudamasis dalyko / modulio apraše aprašyta studijų pasiekimų vertinimo sistema; 
16.2.2. Galutinį dalyko / modulio studijų pasiekimų vertinimą atlieka dalyką / modulį dėstęs, studijoms vadovavęs dėstytojas arba tos srities specialistų komisija, į kurią įeina dalyką / modulį dėstęs, studijoms vadovavęs dėstytojas (jei tai numatyta dalyko / modulio apraše); 
16.2.3. Studijų rezultatus vertina dalyką dėstęs dėstytojas arba tos srities specialistų komisija, į kurią įeina dalyką dėstęs, studijoms vadovavęs dėstytojas. Jei dalyką dėstęs, studijoms vadovavęs dėstytojas dėl ligos ar kitų svarbių priežasčių studijų rezultatų įvertinti negali, fakulteto dekanas, katedros vedėjo teikimu, paskiria kitą dėstytoją arba sudaro tos srities specialistų komisiją.
17. Studijų pasiekimų vertinimo laikas: 
17.1. Nuolatinis dalyko / modulio studijų pasiekimų vertinimas atliekamas vertinant dalyko / modulio studijų pasiekimus studijų procese (studijų pasiekimai parodomi atliekant savarankiškus darbus, dirbant seminarų, pratybų metu, atliekant laboratorinius darbus ir kt.); 
17.2. Tarpinis vertinimas atliekamas vertinant dalyko / modulio studijų pasiekimus pasibaigus tam tikram mokymo (si) etapui (pabaigus dalyko / modulio dalies studijas) (studijų pasiekimai parodomi koliokviumuose, kontroliniuose darbuose, rašto darbuose ir kt.);
17.3. Galutinis dalyko / modulio studijų pasiekimų vertinimas atliekamas pasibaigus dalyko / modulio studijoms, semestro metu arba galutinio semestro dalykų / modulių studijų pasiekimų vertinimo laikotarpio metu semestro dalykų / modulių egzaminų tvarkaraštyje numatytu laiku. 
18. Laikyti egzaminą, ginti praktikos ataskaitą ar savarankiškai atliktą darbą (projektą) studentas gali tik pateikęs dėstytojui savo asmens tapatybę patvirtinantį dokumentą. 
19. Kai egzaminas organizuojamas e-mokymosi aplinkoje, studijuojančiojo tapatybės patvirtinimu laikomas jo autentifikuotas prisijungimas prie e-mokymosi aplinkos Moodle ir / arba asmens tapatybę patvirtinančio dokumento pateikimas, kai prie egzamino jungiamasi vaizdo konferencijos būdu.
20. Vertinant studijų rezultatus, gali dalyvauti Kolegijos direktorius, direktoriaus pavaduotojas akademinei veiklai, dekanas, katedros vedėjas, Akademinės tarybos narys. 
21. Baigiamasis darbas ginamas ar / ir baigiamasis ar kvalifikacinis egzaminas yra laikomas kvalifikavimo komisijose.

IV. SKYRIUS
KOLEGIALUS VERTINIMAS

22. Kolegialus vertinimas taikomas siekiant užtikrinti vertinimo objektyvumą, parengti studentą integracijai į mokslinę ar meninę bendruomenę, suteikti galimybę lavinti bendravimo įgūdžius. Kolegialaus vertinimo metu studentus egzaminuoja tam tikros studijų krypties dėstytojų komisija.
23. Kolegialus vertinimas ypač taikytinas studijų kryptims, kurių studijų rezultatai pateikiami vizualia, garsine forma arba egzaminuojama žodžiu, tačiau šiuo būdu tikslinga vertinti ir raštu pateikiamus studijų rezultatus.

V. SKYRIUS
STUDIJŲ REZULTATŲ VERTINIMO ORGANIZAVIMAS

24. Pirmosios paskaitos metu dalyko dėstytojas studentams pateikia dėstomo dalyko / modulio programą ir išaiškina jos turinį, apimtį, studijų darbo formas, nurodo žinių ir gebėjimų vertinimo semestro ir egzaminų sesijos metu formas, studijų rezultatų vertinimo struktūrą (tarpinių atsiskaitymų įtaką galutiniam vertinimui, kokiems rezultatams esant teks kartoti dalyko kursą arba bus galima pakartoti galutinį atsiskaitymą), vertinimo kriterijus bei reikalavimus, pateikia literatūros sąrašą.
25. Vertinimas egzaminų sesijos metu atliekamas Kolegijos auditorijose arba praktikos atlikimo vietose pagal iki sesijos pradžios paskelbtą tvarkaraštį.
26. Egzaminų sesija vyksta pagal suderintą su fakultetų dekanais ir patvirtintą Studijų skyriaus vedėjo egzaminų tvarkaraštį. Tarp egzaminų turi būti ne mažesnis kaip 2 dienų intervalas.
27. Studijuojantieji nuotoliniu būdu egzaminus gali laikyti nuotoliniu būdu pagal tuos pačius tvarkaraščius. Egzaminas organizuojamas e-mokymosi aplinkoje Moodle ir / arba vaizdo konferencijos būdu.
28. Egzaminų sesijos vertinimo rezultatus skelbia Studijų skyrius Studentų akademinėje duomenų bazėje ne vėliau kaip per dešimt dienų nuo egzamino laikymo dienos. 
29. Baigiamųjų ir kvalifikacinių egzaminų bei Baigiamųjų darbų gynimo data kvalifikavimo komisijoje nustatoma ir kvalifikavimo komisijos sudėtis tvirtinama Kolegijos direktoriaus įsakymu, likus ne mažiau kaip 30 dienų iki egzamino arba iki darbo gynimo.
30. Kvalifikavimo komisijos sudėties projektą ir gynimo datą Kolegijos direktoriui teikia fakulteto dekanas.

VI. SKYRIUS
STUDENTŲ IR DĖSTYTOJŲ TEISĖS IR PAREIGOS VERTINANT
STUDIJŲ REZULTATUS
31. Vertinamos tik tos žinios ir gebėjimai, kurie yra numatyti dalyko / modulio apraše. Vertinant to paties dalyko / modulio studentų žinias ir gebėjimus, turi būti taikomi bendri ir aiškūs vertinimo kriterijai.
32. Vertinimo metu pateikiamos užduotys neturi būti žinomos iki vertinimo pradžios, išskyrus tuos atvejus kai vertinimo metodika numato kitaip.
33. Gali būti vertinamos tik paties studento įgytos žinios ir gebėjimai; jie yra savarankiškai atskleidžiami ir rodomi pagal nustatytą vertinimo atlikimo tvarką.
34. Dalyko / modulio dėstytojas iki rezultatų vertinimo pradžios turi informuoti studentus apie atsiskaitymo metu leistinus ir neleistinus naudoti šaltinius ir priemones.
35. Neleistinų šaltinių ir priemonių turėjimas egzamino ar tarpinio atsiskaitymo metu pripažįstamas pakankamu įrodymu, kad studentas šiomis priemonėmis naudojosi.
36. Mobiliojo ryšio telefonų ir kitų ryšio priemonių naudojimas, įskaitant laikrodžio funkciją, egzamino metu yra griežtai draudžiamas.
37. Dalyko / modulio dėstytojas (egzaminuotojas, egzaminų komisija) ir studentas privalo imtis visų priemonių užkirsti kelią studentų akademiniam nesąžiningumui vertinant studijų rezultatus. Dalyko dėstytojui (egzaminuotojui) įtarus, kad studentas naudojasi neleistinais šaltiniais ar priemonėmis, studentas turi padėti dalyko dėstytojui (egzaminuotojui) išsklaidyti įtarimus. Studento nesutikimas bendradarbiauti vertintinas kaip jo nesąžiningumo įrodymas.
38. Visi studentų rašto darbai privalo būti atlikti savarankiškai. Rašto darbas laikomas nesavarankiškas tada, kai jis visas arba iš dalies parašytas kito autoriaus (perrašytas kito autoriaus darbas ar jo dalis be nuorodų, taip pat viršijant konkrečiu atveju Lietuvos Respublikos autorių teisių ir gretutinių teisių įstatymo leidžiamas citavimo ribas), rašto darbe yra pažeistos autorių asmeninės neturtinės ir turtinės teisės, darbas visas arba iš dalies buvo panaudotas vertinant kitą dalyką Kolegijoje ar kitose aukštosiose mokyklose.
39. Nuobaudos už akademinio sąžiningumo pažeidimus taikomos Kolegijos Akademinės etikos kodekse ir Studijų nuostatuose nustatyta tvarka.
40. Duomenys apie studento žinių ir gebėjimų vertinimą neturi būti teikiami su studijomis ar jo organizavimu nesusijusiems asmenims.
41. Pasibaigus vertinimui studentas gali pareikšti nuomonę dėl dalyko dėstymo ir vertinimo metodų, formos bei tvarkos.
42. Studentas, nesutinkantis su egzamino organizavimo tvarka ir (ar) su egzamino įvertinimu, turi teisę per dvi darbo dienas nuo egzamino rezultatų įvertinimo paskelbimo pateikti apeliaciją fakulteto dekanui. Apeliacijų pateikimo, apeliacinės komisijos sudarymo, apeliacijų nagrinėjimo ir sprendimų priėmimo tvarką reglamentuoja Kolegijos Apeliacinės Komisijos nuostatai.

VII. SKYRIUS
BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

43. Ši Vertinimo tvarka tvirtinama, keičiama ir papildoma Akademinės tarybos sprendimu.
44. Vertinimo tvarka įsigalioja nuo Akademinės tarybos sprendimo priėmimo datos.
	 
______________________________

          Studijų rezultatų vertinimo tvarkos
          priedas 	
IŠPLĖSTINIS STUDIJŲ REZULTATŲ VERTINIMO SISTEMOS APRAŠAS

Išlaikymo slenkstis	Balas ir trumpas žinių ir gebėjimų apibūdinimas*	Išsamus žinių ir supratimo apibūdinimas	Išsamus gebėjimų apibūdinimas	
Išlaikyta	10 (puikiai)
Puikios, išskirtinės žinios ir gebėjimai	Puikios, išskirtinės, visapusiškos žinios ir jų taikymas sprendžiant sudėtingas praktines problemas.
Savarankiškai studijavo papildomą medžiagą.
Puikiai supranta ir vartoja sąvokas, geba analizuoti jas platesniame dalyko kontekste. 
Originaliai ir nepriklausomai mąsto. 
Puikūs analitiniai ir vertinimo įgūdžiai, įžvalga.
Puikus pasirengimas tolesnėms studijoms.	Puikiai taiko teorines žinias.
Puikiai atlieka sudėtingas nestandartines užduotis.
Nepriekaištinga, išskirtinė atlikimo kokybė.
Puikūs raiškos ir pristatymo įgūdžiai.  
Gerai supranta, ką ir kodėl daro.
	
		Pasiekti visi studijų tikslai	
	9 (labai gerai)
Tvirtos, geros žinios ir gebėjimai	Tvirtos, geros, visapusiškos žinios ir jų taikymas sprendžiant sudėtingas praktines problemas.
Savarankiškai studijavo papildomą medžiagą.
Puikiai supranta studijuojamą medžiagą, sąvokas vartoja tinkamai.
Originaliai ir nepriklausomai mąsto.
Labai geri analitiniai, vertinimo ir sintezės įgūdžiai.
Labai geras pasirengimas tolesnėms studijoms.	Labai gerai taiko teorines žinias.
Lengvai atlieka sudėtingas tipines užduotis.
Labai gera atlikimo kokybė.
Labai geri raiškos ir pristatymo įgūdžiai.
Supranta, kokius metodus, technikas taiko ir kodėl.
	
		Pasiekta ne mažiau kaip 90  proc. studijų tikslų	
	8 (gerai)
Geresnės nei vidutinės žinios ir gebėjimai	Geresnės nei vidutinės žinios ir jų taikymas sprendžiant praktines problemas.
Susipažino su privaloma medžiaga.
Geba savarankiškai dirbti su papildoma medžiaga. 
Supranta sąvokas ir principus, juos  taiko tinkamai.
Gerai argumentuoja ir argumentus pagrindžia faktais. 
Geras pasirengimas tolesnėms studijoms.	Gerai taiko žinias.
Teisingai atlieka vidutinio sudėtingumo ir sunkesnes užduotis.
Gera atlikimo kokybė.
Geri raiškos ir pristatymo įgūdžiai.
Žino, kokius metodus, technikas taikyti.
	
		Pasiekta ne mažiau kaip 80 proc. studijų tikslų	
	7 (vidutiniškai)
Vidutinės žinios ir gebėjimai, yra neesminių klaidų	Vidutinės žinios, yra neesminių klaidų.
Žinias taiko praktinėms problemoms spręsti.
Susipažino su pagrindine medžiaga. 
Supranta ir vartoja sąvokas ir principus.
Kelios esminės dalys susiejamos į visumą. 
Pakankamai gerai argumentuoja.
Pakankamas pasirengimas tolesnėms studijoms.	Žinios taikomos vadovaujantis pateiktais pavyzdžiais.
Gera atlikimo kokybė.
Teisingai atlieka vidutinio sunkumo užduotis.
Pakankami raiškos ir pristatymo įgūdžiai.	
		Pasiekta ne mažiau kaip 70  proc. studijų tikslų	
	6 (patenkinamai)
Žinios ir gebėjimai (įgūdžiai) žemesni nei vidutiniai, yra klaidų	Žemesnės negu vidutinės žinios, yra klaidų. 
Žinias taiko nesudėtingoms praktinėms problemoms spręsti.
Susipažino su pagrindine medžiaga. 
Patenkinamai suvokia sąvokas, geba savais žodžiais apibūdinti priimamą informaciją. 
Analizuojant susitelkiama į keletą aspektų, tačiau nesugebama jų susieti. 
Patenkinamas pasirengimas tolesnėms studijoms.	Žinios taikomos vadovaujantis pateiktais pavyzdžiais.
Patenkinama atlikimo kokybė. 
Moka veikti pagal analogiją. 
Teisingai atlieka lengvas užduotis, bet nesuvokia sudėtingesnių.
Patenkinami raiškos ir pristatymo įgūdžiai.	
		Pasiekta ne mažiau kaip 60  proc. studijų tikslų	
	5 (silpnai)
Žinios ir gebėjimai (įgūdžiai) tenkina minimalius reikalavimus	Žinios tenkina minimalius reikalavimus. 
Žinias taiko nesudėtingoms praktinėms problemoms spręsti. 
Paprastas įsisavintų sąvokų vardijimas, teksto atpasakojimas. Atsakymas sutelktas į vieną aspektą. 
Minimalus pasirengimas tolesnėms studijoms.	Minimalūs pakankami gebėjimai problemoms spręsti vadovaujantis pavyzdžiais.
Geba veikti pagal analogiją. 
Patenkinami raiškos ir pristatymo įgūdžiai.	
		Pasiekta ne mažiau kaip pusė studijų tikslų	
Neišlaikyta	4	Nepatenkinamai
Netenkinami minimalūs reikalavimai	Žinios netenkina minimalių reikalavimų	Gebėjimai netenkina minimalių reikalavimų	
	3				
	2				
	1				
		Pasiekta mažiau kaip pusė studijų tikslų	

*Žinios, supratimas ir gebėjimai gali būti vertinami ne tik pažymiais, bet ir įskaita. Egzaminai ir baigiamieji darbai vertinami pažymiu. Studijų programų dalykai gali būti vertinami įskaitomis, kuriomis siekiama patikrinti studento įgytas žinias. Studentas išlaiko įskaitą, jei įrodo, kad įsisavino ne mažiau kaip pusę dalyko žinių.

________________________